Mussert, Anton Adriaan (Werkendam, Hollandia, 1894. május 15.–Hága, 1946. május 7.) holland nemzetiszocialista. 1942 decemberében Adolf Hitler a holland nép Führerévé nevezi ki, tényleges hatalma csekély, Arthur Seyss-Inquart birodalmi komisszár beosztottja. A világháború után bíróság elé állítják, halálra ítélik, kivégzik.
Mussolini, Benito (Predappio, 1883. július 29.–Giulino di Mezzegra, 1945. április 28.) olasz fasiszta politikus, az olasz nép Vezére (Duce). 1900-tól az olasz Szocialista Párt tagja, a La Lotta di Classe [Osztályharc] című hetilap alapítója (1909). Többször bebörtönözték, 1912-től az Avanti! [Előre] című szocialista napilap főszerkesztője. 1914 novemberében szakít a szocialistákkal, és a háborúpárti Popolo d’Italia
Náday István (Nagymihály, 1888. június 20.–Balassagyarmat, 1954. január 30.) hivatásos katonatiszt, vezérezredes. 1939. január 15-től 1940. március 1-jéig a Honvéd Vezérkar főnökének első helyettese, majd egy évig hadműveleti csoportfőnök; 1942. augusztus 1-jéig a Honvédelmi Minisztérium I. csoportfőnöke, majd 1944. április 1-jéig az 1. hadsereg parancsnoka. 1945. január 18-án hűtlenség vádjával lefokozzák, 1945-ben a Honvédelmi Minisztérium
Nagy András, tasnádi (Bp., 1882. január 29.–Bp., 1956. július 1.) kormánypárti politikus, 1935 és 1944 között képviselő (11. Hajdú vármegye 3. Hajdúszoboszlói kerület) 1925–1926-ban a MÁV főügyésze, 1933 júliusától 1935 márciusáig az Igazságügyi Minisztérium államtitkára, majd a Vallás- és Közoktatásügyi Minisztérium politikai államtitkára. 1938. február 5-től a Nemzeti Egység Pártja országos elnöke, 1938. november 15-től
Nagybaczoni Nagy Vilmos (Parajd, 1884. május 30.–Piliscsaba, 1976. június 21.) katonatiszt, 1942. szeptember 24-től 1943. június 12-ig honvédelmi miniszter. Minsiztersége alatt jelentősen javul a munkaszolgálatosokkal való bánásmód. 1965-ben a Yad Vashem a Világ Igaza kitüntetésben részesítette.
Nagyőszy (1934-ig Wolf) Miklós (1935-ig János) (Nagyősz, 1896. szeptember 21.–Bécs, 1968. április 3.) hivatásos katonatiszt, altábornagy, 1944 szeptember–októberében a személyi gazdálkodás kormánybiztosa. Beregfy Károly a VI. hadtest parancsnokává nevezi ki, majd az V. hadtest parancsnoka. 1944. december végétől a Honvédelmi Minisztérium III. osztályának vezetője. A népbíróság 1946-ban nyolcévi fegyházra ítéli. 1953-ban szabadul a váci fegyházból,
Nebe, Arthur (Berlin, 1894. november 13.–Berlin, 1945. március 4.) rendőrtiszt, SS-Gruppenführer. 1929-től a berlini rendőrség állományában szolgál, 1931-től az NSDAP és az SA tagja. 1933. április 1-jétől a porosz tartományi bűnügyi rendőrség vezetője; 1936-tól a Kriminalpolizei (KRIPO), 1937-től a birodalmi bűnügyi rendőrség vezetője. 1939-től az RSHA V. osztály vezetője; 1941-ben az Einsatzgruppe B parancsnoka. Támogatja
Nedic, Milan (1887–Belgrád, 1946. február 4.) hivatásos katonatiszt, hadseregtábornok, honvédelmi miniszter. 1941. augusztus 29-től a szerb kollaboráns kormány elnöke. 1945-ben fogságba esik, a börtönben öngyilkos lesz.
Luther, Martin (Berlin, 1895. december 16.–Berlin, 1945. május 13.) német diplomata, külügyminisztériumi államtitkár-helyettes. Az 1920-as években csatlakozik a náci párthoz, 1932-ben belép az SA-ba. Szoros személyes kapcsolatot épít ki Joachim von Ribbentroppal. 1940 májusától az Abteilung Deutschland (Németország ügyosztály) vezetője, feladata az SS-szel, a rendőrséggel való kapcsolattartás, a zsidóügyek intézése. Az SS-szel, személy szerint Adolf
Lutz, Carl (Svájc, 1895–Svájc, 1975) diplomata, 1935-ben a tel-avivi konzulátus vezetője. 1942 januárjától a budapesti svájci követségen dolgozik, a világháború végéig nem kapja meg konzuli kinevezését. A II. világháború idején Svájc képviseli a szövetségesek érdekeit a velük hadiállapotban lévő országokban; Budapesten az Idegen Érdekek Képviseletét ~ látja el. Jó kapcsolatokat épít a Jewish Agency budapesti