Jäger, J. H. Maximilien 1925. május 12-től 1944 végéig budapesti svájci követ.
Jäger, Karl (Schaffhausen, 1888. szeptember 20.–1959. június 22.) SS-Standartenführer. Üzletember, 1923-tól az NSDAP, 1932-től az SS tagja. 1938-ban a münsteri SD-nél szolgál, 1939-től vezető; 1940–1941 folyamán Hollandiában szolgál, majd 1941 tavaszától az Einsatzgruppe A 3. kommandójának parancsnoka. 1941 végétől 1943 szeptemberéig Kovno központtal a Sicherheitspolizei (SIPO) és az SD parancsnoka, 1943 végén Reichenberg (Szudétaföld) rendőrfőparancsnoka,
Jagow, Dietrich von (Frankfurt a. M., 1892. február 29.–Merano, 1945. április 26.) német diplomata, korán csatlakozik a nácikhoz, 1933-ban SA-Obergruppenführer, majd a berlini SA vezetője, 1941. július 20-tól 1944. március 19-ig budapesti német követ.
Jancsuskó Gábor, dr. (Titel, 1911. november 6.–?) újvidéki ügyvéd, a városi nyilas szervezet vezetője. 1944. október 25. után a Duna–Tisza közi terület országmozgósítási és hadműveleti kormánybiztosa, 1944 decemberétől 1945 márciusáig Endre László mellé beosztott pártmegbízott. Március végén–április első napjaiban a Nyilaskeresztes Párt frissen kinevezett helyettes vezetőjeként egyik feladata, hogy az „alkalmatlannak” bizonyult fő- és alispánokat
Jankó Péter, dr. (Pápa, 1907. augusztus 20.–Bp., 1955. szeptember 15.) tanácsvezető népbíró,1945 májusától a budapesti népbíróság tagja, 1946 novemberétól másodelnöke, 1948 első felében és 1949 novemberétől 1950 decemberéig a NOT tanácselnöke, 1950-től haláláig a Legfelsőbb Bíróság másodelnöke. Több jelentős per: Szálasi Ferenc, Rajk László perének tanácsvezető bírája. Amikor az első hírek elkezdtek terjedni, hogy a
Helm, Rudolf Horvátországban a német követségen rendőr-attasé, SS-Obersturmbannführer.
Henderson, Neville Meyrick, Sir (1882–1942) 1905-től a brit Külügyminisztérium tisztviselője, 1929-től 1935-ig belgrádi, majd 1935-től 1937-ig Buenos Aires-i követ; 1937-től 1939-ig berlini követ, a megbékélési politika meggyőződéses híve.
Hennyey Gusztáv (Kolozsvár, 1888. szeptember 25.–München, 1977. június 14.) katonatiszt, 1928-tól 1933-ig belgrádi és athéni katonai attasé, Belgrád székhellyel, 1933. május 1-jétől 1937. augusztus 1-jéig a Honvédelmi Minisztérium VI-2. (2. vezérkari osztály vezetője), majd különböző parancsnoki beosztásokban szolgál. 1941. április 1-jétől altábornagy, 1943. november 1-jétől 1944. augusztus 29-ig a Honvédelmi Minisztérium munkaügyi főcsoportfőnöke, a honvédelmi
Hertelendy Andor (Szepesmindszent, 1894. szeptember 1.–?) diplomata, 1937–1939 között a bécsi követségen, illetve főkonzulátuson, majd 1939. augusztus 1-jétől a párizsi, majd a vichyi követségen szolgál. 1943. augusztus 26-tól 1944. március 19-ig a bukaresti követség vezetője. Az ország német megszállása után állásáról lemond.
Heydrich, Reinhard (Halle, 1904. március 7.–Prága, 1942. június 4.) az RSHA vezetője, 1931-től az SS tagja, Heinrich Himmler közvetlen munkatársa. 1932 júliusától az SD, 1936. június 17-től az SD és a Sicherheitspolizei (SIPO) parancsnoka, 1939 szeptemberétől az RSHA vezetője. 1941. szeptember 23-tól a Cseh-Morva Protektorátus helyettes protektora, a zsidó holokauszt tervének egyik kidolgozója. 1942. május